Itsenäisiä ruokavalintoja
![0612_hero_jari-leija.jpg](/contentassets/ee772e0666834509be8a7342d7d5b904/0612_hero_jari-leija.jpg?preset=half)
Tällä viikolla juhlimme 100-vuotiasta Suomea. Itsenäisyyden merkitys on sadan vuoden aikana muuttanut muotoaan monta kertaa. Nykyään itsenäisyys tuntuu tarkoittavan erityisesti henkilökohtaista vapautta päättää omista asioistaan.
”Nykyään itsenäisyys tuntuu tarkoittavan erityisesti henkilökohtaista vapautta päättää omista asioistaan.”
Ruokavalinnat ovat nousseet yhdeksi merkittäväksi tavaksi määritellä sitä, kuka ja millainen minä olen. Uskomukset ja faktat, järki ja tunteet sekoittuvat monesti näissä päätöksissä. Suomalaisen ja ulkomaalaisen maidon- ja lihantuotannon erot eivät ole ollenkaan selviä, ja maailmalta leviävät muka-uutiset hämmentävät soppaa entisestään.
Edelleen olemme sekasyöjiä, joiden lautaselle mahtuvat liha, maitotuotteet, kala ja vihannekset sulassa sovussa. Luonnonvarakeskus Luke kertoo, että viime vuonna kulutimme keskimäärin 166 kiloa nestemäisiä maitotuotteita, 81 kiloa lihaa, 80 kiloa viljaa, 67 kiloa hedelmiä ja 64 kiloa vihanneksia.
Meidän Atriana pitää löytää ne kanavat, joilla pystymme puhuttelemaan itsenäisiä ruokavalintoja tekeviä suomalaisia ja vakuuttaa heidät kotimaisen lihan hyvistä puolista.
Käännetäänpä sama ajatus kansakunnan tasolle. Mikä merkitys ruoalla on maan itsenäisyydelle?
Käytämme ruokaan yli 10 prosenttia käytettävissä olevista tuloistamme, ja julkisin varoin ruokaa tarjotaan 350 miljoonalla eurolla. Entistä enemmän soisi pohdittavan sitä, minkä verran tuosta rahasta jää kotimaahan.
”Entistä enemmän soisi pohdittavan sitä, minkä verran tuosta rahasta jää kotimaahan.”
Tuemmeko valinnoillamme ruoantuotantoa, joka hyödyttää suomalaista kansantaloutta? Millainen ruoantuotanto niin ylipäätään tekee? Suomalaisten peltoresurssien täysimääräinen hyödyntäminen ruoantuotantoon on järkivalinta paitsi kansantaloudellisesti myös eettisesti.
Iso osa pelloistamme on hyödynnettävissä vain käyttämällä niiden sato kotieläinten ruokintaan ja hyödyntämällä se ihmisten ravinnoksi eläinproteiinina. Tarvitsemme maapallon kasvavan väestön ruokkimiseen jokaisen neliökilometrin, joka on järkevästi ruoantuotantoon hyödynnettävissä.
Jos jättäydymme ulkomaalaisen ruoantuotannon varaan, tarvitsemme entistä enemmän muuta vientiä kerätäksemme eurot kasaan ruokaa varten. Se ei voi olla itsenäisen maan etujen mukaista.
Rauhallista joulun aikaa ja itsenäisiä ruokavalintoja!